Lassacskán a hazai sajtó ingerküszöbét is kezdi elérni a Dunán tapasztalható rendkívül alacsony vízállás. Szerkesztőségek sora küldi ki a partra a fotós kollégákat, hogy illusztrálják a helyzetet. És hová indul a budapesti fotósok legnagyobb hányada? A Ferenc József - más néven Szabadság - híd tövébe, hogy lencsevégre kapja az éppen előbukkanó Ínség-sziklát. Ez nem csoda, hiszen ha lehet azt mondani, hogy ma Magyarországon a LKV-nak (a megfigyelés kezdete óta mért legkisebb vízállás érték [cm]) van szinonimája, akkor az kétségtelenül az Ínség-szikla, a Gellért-hegy tövében. Felbukkanása mindig rossz jel volt a történelem során, aszályos időt és kevés termést jövendölt. Azt azonban kevesen tudják, hogy ez a szikla csupán a (jég)hegy csúcsa. A Duna felszíne alatt több is rejtőzik ennél!
![]() |
A Gellért-hegy a múlt század elején (fortepan.hu) |
A Gellért-hegy mai dunai oldala már emberi munka eredménye. A rakparti út és a fürdők számára lefaragott sziklák, a telepített erdő, a feltöltött és megerősített part jelentősen átalakította a hegy arculatát. Még az ember előtti időkben a Duna egészen a sziklák lábáig nyújtozott, folyamatosan pusztítva az instabil hegyoldalt. Gyakoriak voltak az omlások, hatalmas kőtömbök hevertek a Duna medrében.
A Gellért-hegy fő tömegét alkotó fődolomit mintegy 220 millió éve a triászban hullámzó tengerben ülepedett le. Később az eocénben (59-34 millió éve) kiemelkedett területe és a dolomit törmelékből breccsa keletkezett. Újabb tengerelöntés következett, melyből kiülepedett a "szokásosnak" is nevezhető budai paleogén rétegsor. Ez a rétegsor a felső-eocén Budai Márgával indul, erre ülepedett ki az alsó-oligocén (34-28 millió éve) Tardi Agyag. Utóbbi oxigéntől elzárt tengerfenéken keletkezett. Aztán a normál tengeri körülmények között képződött, a téglagyártás kedvelt anyagaként ismert Kiscelli Agyag következett. A rétegsort a Törökbálinti Homokkő zárja. A Gellért-hegy esetében ez a rétegsor meglehetősen hiányos, a pleisztocénben lezajlott kiemelkedés révén a triász rétegek kerülnek a felszínre, míg a fiatalabbak lepusztultak, csupán a Pesti-síkság felé, a Duna medrében kezdenek megjelenni. Itt, a Budai-hegység egyik legkeletibb pontján, ahol a Duna végül elhagyja a középhegységi tájat, két vető határozza meg a szerkezetet. Az egyik nagyjából párhuzamos a Dunával és megegyzeik az Ördög-árok irányával (ÉNY-DK, ÉÉNY-DDK), míg a másik K-NY irányú és délről határolja a hegy tömbjét. Koruk felső-eocén és miocén, de többségük felújult a pleisztocén során lezajlott újabb kiemelkedésben. A vetők mentén törnek a felszínre a Rácz-, a Rudas- és a Gellért- (régi nevén Sáros) fürdőket tápláló források. A triász rétegek kelet felé lépcsőzetesen vetődnek le a Pesti-síkság alá. A Duna pedig pont oda mélyítette a medrét, ahol a kiemelkedett és lezökkent rétegek határa található. Mindez benne van a földrajz tankönyvekben, fújja minden kisdiák. Most azonban nézzük a Duna mélyére, ahol a Gellért-hegy dolomittömbjeit már halak kerülgetik.
![]() |
1. ábra Mederfenék morfológia egycsatornás szeizmikus mérések alapján, a Gellért-hegytől délkeletre (Tóth T. 2003.) |
A mederfenék korántsem olyan sík, mint azt várnánk (1. ábra). Ott látjuk a felrobbantott Ferenc József híd roncsait a mai híd alatt. Tőle ÉNY-i irányban látjuk az Ínség-sziklát, körülbelül 70 méternyire (koordinátái: 47°29'9.12"É, 19° 3'8.35"K, 1645,4 folyamkilométer) A képen kihagyott nyugati pillért is egy hasonló sziklára alapozták. A hídtól délnyugatra egy nagy és több kisebb kiemelkedő sziklaszirt látszik. A nagyobbik mintegy 60 méter hosszú és 20-30 méter széles sziklahát. Ha kisvíz idején ráállunk, felsőtestünk kilátszik a vízből. Még középvíz idején is szembetűnő, hogyan befolyásolja az áramlási viszonyokat; hatalmas örvények tölcséreit látni ilyenkor. Valamivel délebbre kisebb (5x10 m) szikladarabok állnak ki a mederfenékből, egy vetővonal választja el őket az északi egységes tömbtől.
![]() |
2. ábra A triász rétegek tengerszint feletti magassága (Tóth T. 2003.) |
Ha lefejtjük a középideinél fiatalabb üledékeket, előbukkan a víz alatti Gellért-hegy képe (2. ábra). A kétcsatornás szeizmikus mérések szükségességét elsősorban az ide tervezett 4-es metró beruházás indokolta. Vizsgálták ekkor a Gellért fürdő forrásrendszereit tápláló vetők és a triász fődolomit rétegek elhelyezkedését (ezt a legnehezebb átfúrni). Fontos szempont továbbá a várható elmozdulások ismerete, így a vetőrendszerek feltérképezése. A mérések kiértékelése után feltárulhat szemeink előtt a Gellért-hegy lassan Pest alá süllyedő utolsó nyúlványa. A vizsgált terület ÉNY-i sarkában találjuk a dolomit egyetlen olyan kibukkanását, amely a Duna vízszintje fölé emelkedhet - igaz meglehetősen ritkán. Utoljára éppen 8 éve, ősszel. Hát ezért mondhatjuk, hogy az Ínség-szikla csupán a jéghegy csúcsa.
![]() |
Az Ínség-szikla a Gellért-hegy tövében. |
![]() |
Az Ínség-szikla dolomittömbje alig különül el a partra szórt andezittől. |
![]() |
Az Ínség-szikla a száraz novemberi ködben |
Azt ma már nagyon nehéz megállapítani, hogy a szabályozás előtt mekkora vízszint kellett ahhoz, hogy a Duna habjai fölé emelkedjen. Nyilván a közlekedés fejlesztése miatt faragtak is belőle, hol robbantással, hol pedig kotrással. Az emberi beavatkozások előtt még szélesebb volt a meder, lassabb a vízáramlás és ebből következőleg a meder sziklaformáit is több recens üledék (homok, kavics) borította. A rakpartok közé szorított, felgyorsult folyású Duna ezeket az üledékeket kimosta, így válhattak ezek a sziklafelszín-formák ennyire élessé. 2011. november 24-én reggel 7 órakor 79 centiméteres vízállást jelzett a Vigadó téri vízmérce. Az Ínség-szikla ekkor nem több mint 20 centivel lehetett a vízszint fölött. Mivel ez az érték csupán közelítés, csak körülbelülre állapítható meg a budapesti 100 centi, mint küszöbérték. Ez lehet az a szint, ami alatt a Gellért-hegy legkeletibb tömbje megmutatja magát.
Jelenleg stagnáló, lassan apadó a Duna vízszintje, érdemes nyomon kísérni a hydroinfo.hu, vagy a vizugy.hu honlapon a vízállást. Ha az előrejelzések kirajzolják a leendő legkisebb vízállást, esetleg érdemes személyesn is ellátogatni az Ínség-sziklához, a magyar kisvizek jelképéhez.
Na végre :-)
VálaszTörléshttp://iho.hu/hir/kilatszik-a-duna-feneke-111117
Ma a munkahelyemről hazafelé menet eszembe jutott, hogy ilyen alacsony vizállásnál ki kell látszania az Inség sziklának, amit Inség zátonynak is hivnak. Megnéztem, lefényképeztem, jókat csodálkoztam ezen a látványosságon. Aztán hazaérve gondoltam benézek erre a blogra, hátha találok valami érdekes szakmai információt... és találtam! :-) Köszönet ezért a rendkivül érdekes és minden igényt kielégitő cikkért! Az már csak hab a tortán, ahogyan a Szenthe Pista álldogál a Duna közepén... :-)
VálaszTörlésJa, még valami Kemsei Zoltán cikkéhez:
VálaszTörlésAz Ördögárok torkolata alatt található félszigetszerű zátonynak geológiai értelemben semmi köze az Inség sziklához. Csupán egy hordalékzátony ami az Ördögárok hozadékából képződött, ellentétben az Inség szikla homogén, mederfeneket alkotó sziklatömbjével.
A belinkelt cikkben levő kép egyszerűen hihetetlen és zseniális. Ha nem klikkeltetek rá, akkor tegyétek meg, megéri! Áll egy faszi, látszólag a Duna közepén, derékig sem érő vízben. Ha ott 43 fokos, feltörő hévíz van, akkor a mostani ködös időben még sokkolóbb képet lehetne ott csinálni. :-)
VálaszTörlésNagyon úgy néz ki, hogy 2011. nov. 26-án reggel mérték a legkisebb vízállást, Budapesten 73 centimétert. Mekkora mázli, hogy épp ott jártam. Jelenleg a Duna vízállása enyhén emelkedik. Viszont ha decemberben sem esik egy csepp eső sem, akkor lesz itt még mit fényképezni.
VálaszTörlésA sziklán álló jóember jókor volt jó helyen. A novemberi kisvízben nagy bravúr lenne megismételni azt a fényképet! :) Kicsit meg kell küzdeni a képért, nem másoltam ki, ott van jó helyen!
@zöldfülű: igen, ezt tudom, az "és még kilátszik" kategória miatt írtam/fényképeztem csak.
VálaszTörlés
VálaszTörlésDániel, keresem azt a képet amin Pista áll a Duna közepén.A napokban mesélt róla nekem, nem látom melyik kép az, hol van .Segítenétek ?
Köszi.
Gábor
Kedves Gábor, ezen a linken érhető el, meg kell nyitni egy word file-t.
VálaszTörléshttp://tagszem.hu/file.php?fid=34
Kedves Dániel.
VálaszTörlésKöszönöm a segítséget.
Örülök hogy így a az egész írást is végigolvashattam.
Köszönöm.
https://picasaweb.google.com/114194842335483114920/20111227Duna6373CmBudapest
VálaszTörlésDátum, vízállás egyben, ez szinte hihetetlen, köszönjük!
VálaszTörlésSzia!
VálaszTörlésElsősorban köszi, nagyon tetszik!
Szeretném jelezni, hogy pontosítani kéne. Idemásolom mire gondolok:
A hídtól délnyugatra egy nagy és több kisebb kiemelkedő sziklaszirt látszik. A nagyobbik mintegy 60 méter hosszú és 20-30 méter széles sziklahát. Ha kisvíz idején ráállunk, valahogy így festenénk a partról.
Ez szerintem Észak-Nyugatra van. Nekem, nekünk ez azért érdekes, mert hajókázunk, és mint most is előfordulnak kis vizek. Egyszer már megtaláltam a képet, ahol áll valaki a dunában, saccra 1 méteres vízben. Nagyon tetszik, megdöbbentő! Épp nem találom, jó lenne ha egyszerűbb lenne megnyitni...
Köszönet és üdv: Bercza Ákos
Szia Ákos, a szirt délre volt a hídtól, a linket azóta megszüntették és a képet sajnos nem mentettem le. :(
VálaszTörlésSzia!
VálaszTörlésMost raktam a facebookra azt a képet amit anno találtam. Lehet nem egyre gondoltunk, de ha ez akkor feljebb van... Ha le akarod menteni esetleg. Ide akartam, csak nem sikerült...
Üdv: Ákos