"A sitt nem szemét!" — ez a mondat nem egy erdőszélen, a rendőrnek magyarázkodó illegális hulladéklerakó szájából hangzott el, hanem még annak idején földrajz szakon, talán éppen ásvány- és kőzettan órán. Ez a mondat idéződött fel bennem a Morgó-patak torkolatánál, ahol a dunai, azaz pontosabban a pataki hordalék jelentős mennyiségben tartalmaz emberi eredetű anyagot.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEj2mMDixMr6n4bqnCMGZ0gOb7Qffn4xoJaCECFWf1cWh02k6TBDXnBX1egYKLUyYfF2Vw1U3aceiJyP09t1cJFXsCwTwLKJp3VLlvRUr8w3h8ejhSJKoBZ8553dNuAt4BzhDAL5we6mADer64PuPwjx1nhwF2epN6rvKE3AEIFTGGLB_eqW19PJAfQ8-A/w640-h480/DSC00236.JPG) |
Téglából készült dunai kavicsok. |
A "sitt nem szemét" kijelentés némiképpen magyarázatra szorul, hiszen a német "Schott" szóból származó szavunk eredetileg építkezési törmeléket jelent, de ebbe manapság már olyan dolgok is beletartoznak, mint a műanyag, a kőzetgyapot vagy éppen a törött napelemek. Az építési törmelékek részhalmaza az ún. inert hulladék, amire a fenti állítás vonatkozik. Ez a fajta építkezési törmelék nem oldódik vízben, nem ég el, nem oldódik ki belőle környezetre ártalmas anyag, nincsenek egészségre ártalmas gőzei, gázai. Tehát ha (kis mennyiségben) ilyenre bukkanunk a Duna medrében, nem kell rögtön a katasztrófavédelmet hívni.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEg2cpi8a1Xfybj7yLleSWVkhAjAZKcVW6BlgSgYKKP9c7qiA5DzW1-0TzE7gMS80HEzjfxOeGERJgG15uoOlHx_lmL9s6ZU1C1aNNCmnMqyTL51nRtoUZP9bpoLwyd6h7v1OvCEsn7BQyzA0YUncnvb3q_7JNpZDcG7rwJd0__jUtG7wBfQcAyySBbeNA/w640-h480/DSC00225.JPG) |
Lekerekített és koptatott üvegtörmelék. |
Miféle építési törmelékek tartoznak ebbe az inert kategóriába? Ilyen anyag például a tetőcserép, a beton (térkő), a járólap, a csempe, a tégla és a tiszta üveg is.
Az inert hulladékokat a fenti tulajdonságai miatt újra lehet hasznosítani. Pl. ledarálva mehet útalapba, feltöltésbe. Akár mehetne a Duna medrébe is (?).
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEinNeaXQNX6JyoyWbd932fAnMJb1u8UasAjVk_D4T1tWfLyKuHKqPWG5nhpkspisRhmDXTdwQRdYnmr8n3qnBQC3d0U1w7WNjXonlVlklvKYDAl0q-ME5b2qMzpa5X3NFyeQacckUVF0EYhJpCrb6s60GQlPQUHd4KBfF3WDVAWmGrEVjoIdxbLaEcBPQ/w640-h480/DSC00227.JPG) |
Ellenállóbb csempe, de már ez is kerekedik a csúcsain. |
A kérdés természetesen költői, mert inert hulladék azóta megy a Dunába, amióta emberi hulladék keletkezik a Duna partján. Hiszen gyakorlatilag ebbe a kategóriába tartozik a régészeti korok kerámialelete is. Ezek bemosódhatnak az erózió által érintett partszakaszokról, de belehordhatják patakok, vagy a csapadékvíz is. Aki bogarászott már mondjuk Nagymaroson a Magyar utca végénél található esővízcsatornánál, annak lehet fogalma a folyamatról, az ott talált cserépedények és porcelán-étkészlet törmelék alapján. Ennél valamivel "természetesebb" állapotok uralkodnak Kismaros és Verőce között, a Morgó-patak torkolatánál. A mostani bejegyzés teljes képanyaga a viszonylag alacsony vízállás idején előbukkanó hordalékkúpról származik.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEifeyUt5iAW1DzTZR8Q3fpJkSdt8mmENh8Lud_b7piIL07dN5iMGYGdT5LM1PkIJgkR2MYgM0_SGPqzoynZkLWSJpZljkAiJCZl5qxT23zwA7wwdhsZ7CLPCnCOagaDwBwZz68oYIbE-mLmd2D58jLRUyGXjbqcR5nYsZxOEB6zKRaG3RtaEyZ6xohxYQ/w640-h480/DSC00228.JPG) |
Színéről ismerszik meg az antropogén eredetű hordalék. |
A patak által görgetett vulkanikus kőzet között meglapuló anyag nagy része a már felsorolt inert kategóriából származik, mivel a könnyebb szervesanyagot és műanyagot a víz könnyebben magával viszi. A patak sodrása, a Duna hullámzása, az anyag keménysége, valamint a vízben töltött idő befolyásolja, hogy a téglából, üvegből, stb. mennyi marad meg. Kellő idő alatt a legkeményebb üvegből is kavics válik, melyet aztán felapróz és egyre kisebb darabokra koptat a meder anyaga, megcáfolva Wass Albert gyakran idézett verssorait, miszerint a "A víz szalad, a kő marad, a kő marad" (Üzenet haza). Geológiai értelemben általában ennek az ellenkezője igaz.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEglRKFcGCxOy0n-1OphyiOBHYQ6LGLl_wRHxZKzKCJlU-ClgSlY3TYIFBIRLYQKavubTxItNLlAD-i44tmquYl_I4XagBwRpr7ES4pzc3BmKndHw5dOvxEtdAVSr_143gOKBLrltKIzJxuYn1gp_d_UGiHlMh9Jmjd3YB9T3bViL_MojNRE_r7FTORcbQ/w640-h480/DSC00229.JPG) |
Ha ember csinálja beton, ha a természet akkor konglomerátum. |
A Morgó-patak hordalékkúpjának másik érdekessége, hogy az itt lerakott vulkanikus kavicsanyag igen könnyű és porózus. A külső erők nagyon gyorsan pusztítják, és ez a típusú kavicsanyag Vác alatt igencsak megritkul és kisebbségbe kerül a keményre cementált homokkő és kristályos mészkő kavicsok között.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEjtbo_snNwYx88YUb-sbaxx_KQqmRlTWAKhxggtxYBVLh2I61SxdmIGz2LI1r7I7ioZND8nVOuWWx7m5o0ve0U03-u_tI2CW-ScCSjeAluysVbkfLC1QUf8US5kjIR-2NgQAnrf4GlDxIo1lGUFeOlZaN8ljKqfQDkRGxzUq3CCYiLiptswNRmzD4YK7A/w640-h480/DSC00230.JPG) |
Természetes, vulkáni eredetű kavicsok |
Visszakanyarodva az írás címéhez, korábban már volt szó arról, hogy a dunai kavicskotrás 1965-1990 között legalább
64 millió köbméter minusszal zárult. Arról nincsen adat, hogy mennyi volt a visszatáplálás, és annak mekkora része lehetett természetes eredetű és mennyi volt belőle a "sitt". A felsőbb szakaszokon épült duzzasztóművek miatt is kialakuló riasztó mértékű görgetett hordalék-hiány pótlására ezidáig nem született átfogó megoldás. Új-Zélandon volt egy természetvédelmi kezdeményezésnek álcázott marketingfogás, ahol a tengerparti strandok homokját próbálták
ledarált sörösüvegekkel pótolni, de arról nem szólnak a hírek, hogy ez mennyire sikerült. A kérdés költői és hipotetikus: lehetne-e stittel pótolni a dunai hordalékmérleg minuszát?
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEhf50HnBoS4qLP5dipTv6LJIKcMU0v9z-7ne7h_Uupylo9nD0SiKg1hhYxllAcjLdmGxLbyJBP67IFXYXgnKI_mj_4NuRBKzUTCiZdI34oiHWCetcfX5iHRYNY9n33qNMYm2cbRJhlKXjSuDKSE4TJXCnHsHELaUF1JRs4nqTLEDdhjJWKQMO8Up-3vfg/w640-h480/DSC00233.JPG) |
A Morgó-patak torkolata 2022. június 28-án. |
A kérdést nem fogjuk megválaszolni, elsősorban kellő tapasztalat hiányában. Gondolkodni rajta, vitázni róla mindenesetre érdemes lehet. Tonnaszámra lerakott ablaküveget nyilván senki nem látna szívesen a parton. A másik véglet lehet például a lakott területen és hajózási útvonalon kívül eső mederben lerakott aprított beton, melyből a folyó ismét dunai kavicsot tudna koptatni magának. Ez az anyag nem is ütne el külalakban sem például a vöröses tégláktól, amely még a kevésbé ellenálló andezittufa kavicsokhoz képest is gyorsan aprózódik a Morgó-patak torkolatában. Ismerve azonban az építőipar kavics, sóder és homok nyersanyagigényét, a beton újrahasznosítását valószínűtlen, hogy a lassan dolgozó Dunára bíznák a közeljövőben.
Szerintem egyáltalán nem az ördögtől való.
VálaszTörlésSőt!
Partvédelmi kőszórásoknál a nagyobb vasbeton darabok teljesen jól teljesítenének.
CsBA